Magyar költők

"A legnagyobb verses nemzet vagyunk, hódítva nyugati vizeket!"

- Magyar költők

A Magyar költők ellenfelei a Külföldi költők, majd később egymás voltak a Magyar költők vs Külföldi költők című epizódban. Deniel, Ricsi és Kenry26 személyesítették meg őket.

Információ
Petőfi Sándor = Petőfi Sándor magyar költő, forradalmár, nemzeti hős, a magyar költészet egyik legismertebb és legkiemelkedőbb alakja. Rövid élete alatt közel ezer verset írt magyarul, ebből körülbelül nyolcszázötven maradt az utókorra, és az ismertebbeket sok más nyelvre lefordították.

A tanulást tizennyolc esztendős korában abbahagyva színész lett, és ekkor kezdett verseket írni. 1844-től élt Pesten, majd 1846-tól baráti körével irodalmi társaságot szervezett. Fiatal kora ellenére ekkorra már országos ismertségre tett szert. A „márciusi ifjak” egyik vezetőjeként részt vett az 1848. március 15-i forradalomban, amelynek a szimbólumává vált. A 26 éves költő ezután a szabadságharc küzdelmeiben is részt vállalt. A történészek mai álláspontja szerint életét is áldozta a magyar szabadságért, hiszen 1849. július 31-én esett el a segesvári csatát követő fejvesztett menekülés közben, a honvédeket üldöző kozák ulánusok által elkövetett mészárlásban. Eltűnésének minden körülménye azonban még a mai napig sem tisztázódott.
 * -|József Attila = Baumgarten- és posztumusz Kossuth-díjas magyar költő, a magyar költészet egyik legkiemelkedőbb alakja. Az élet kegyetlen volt vele, hisz félárva gyermekkora tele volt lemondással, brutalitással, felnőttként szembesült a meg nem értéssel és öngyilkossága (tragikus balesete) körül is találhatóak ellentmondások.

A Szegedi Tudományegyetemen tanárnak készült, de a Tiszta szívvel című verse miatt kirobbant jobboldali tiltakozások eredményeként Horger Antal professzor eltanácsolta a tanári pályától. Ezután nyugati egyetemekre iratkozott be: Bécsben hallgatott előadásokat, majd Párizsban a Sorbonne-on tanult. Közben megismerkedett az akkori német és francia költészettel, és tökéletesítette nyelvtudását. Franciaországi tanulmányai során ismerkedett meg François Villon költészetével, amely nagy hatással volt rá.

Már külföldön is szimpatizált a kommunizmussal, és Magyarországra hazatérve kapcsolatba lépett az illegális munkásmozgalommal. Zaklatott magánéletét azonban érzelmi válságok, szerelmi reménytelenségek terhelték, és az ehhez társult rendszertelen életvezetése oda juttatta, hogy összeomlott az idegrendszere. A zavaros elmeállapotú költő a balatonszárszói vasútállomáson egy vonat alá került, és szörnyethalt.
 * -|Ady Endre = Ady Endre a huszadik század egyik legjelentősebb magyar költője. A magyar politikai újságírás egyik legnagyobb alakja. A műveltségről, irodalomról írt cikkei a fejlődést és a haladást sürgetik. Költészetének témái az emberi lét minden jelentős területére kiterjednek. Hazafi és forradalmár, példamutató magyar és európai. A szerelemről vagy a szülőföldjéről írt versei éppoly lényeges kifejezései az emberi létnek, mint a szabadság, az egyenlőség, a hit vagy a mulandóság kérdéseiről írott költeményei.

Újságíró lett Debrecenben, majd Nagyváradon. Itt ismerkedett meg azzal a Franciaországban élő magyar asszonnyal, Diósy Ödönné Brüll Adéllal, aki oly nagy hatással volt a költőre és művészetére. Léda (így hívta az asszonyt) után ment Párizsba 1904 februárjában, s csaknem egy évig élt a kultúra fővárosában. A modern francia líra segítette Adyt költészete kibontakozásában. Az első i gazi Ady-kötet (Új versek) 1906 februárjában jelent meg. – Termékeny költő volt, évente jelentkezett egy-egy verses könyvvel 1914-ig. 1915-ben feleségül vette Boncza Bertát. Budapest en élt, de többször hosszabb-rövidebb időt töltött külföldön, főleg Párizsban. – Korábbi betegsége 1918 őszén súlyosra fordult, s 1919. január 27-én halt meg.

1. versszak:
Minden egyes művetek csak több ezer oldal unalom…

Mi megújítjuk a világirodalmat a magyar ugaron!

A legnagyobb verses nemzet vagyunk, hódítva nyugati vizeket,

És dicsekedve fűnek-fának, tiszta szívvel győzünk le titeket!

Szimbolista költészet! Sok természeti gyönyör!

Égető fájdalom, amely életeket gyötör!

Nem is ellenfél nekünk ez az alávaló aljanép!

Abbahagyjuk itt a csatát? Ej, ráérünk arra még!

2. versszak
Mi a Faust képzelsz magadról?! A messiással beszélsz!

Sokat írtál, és lehet, hogy a verseidből jól megélsz,

De hogy hány olyat vetettél papírra, ami tényleg mélyen hatott,

Azt egy kezemen meg tudnám számolni… hatot!

Poe! Egyik műved sem hátborzongató, csak rémes,

Mint hogy az unokahúgodra izgulsz… aki tizenhárom éves!

Előbb tedd le az alkoholt, és csak aztán írj a bajodról!

Te jössz, Sanyi! Mit gondolsz erről a harisnyás majomról?

A legkönnyebb ellenfél, akit egy költő kívánhat…

A plagizálásod talán még égőbb, mint a színházad!

Ha lesújt a helység kalapácsa, a legnagyobb büntetést kapod:

Itt esel el te, a harc mezején! Boldog születésnapot!

3. versszak
A külföldiek csak a szokásos formájukat hozzák,

De a szövegeik elmaradottabbak, mint egész Magyarország!

Hogy beszélsz a hazádról, te alávaló féreg?

Én szégyellem magam, mert veled egy országban élek!

Mi a franc van veled? Összetartó nemzet voltunk,

De eldobtad a neved és meggyaláztad a múltunk!

Új vizeken jársz, de mit érsz vele, ember,

Ha szeptember végén úgyis feltámad a tenger?!

Én emigrálok Párizsba, miután végeztem veled,

Vagy csak simán Horváth Árpádhoz megyek… mint a nejed!

Nyugodjál meg, Endre! Én értem, miért haragszol,

De áruld már el, mit vártál egy ekkora paraszttól!

Én Nyugat vagyok, Attila! Csak azt mondtam, hogy elmehetek,

Úgyhogy ne csitítgassál, te borderline-os elmebeteg!

Azt hiszed, nem bírok el egy törött szárnyú héjával,

És most engem is hátba támadsz, ahogy tetted azt Lédával?!

Én máshogy értelmeztem, mikor újításról papoltál!

Levegőt! Nagyon fáj!